בג"ץ דן בהרכב מורחב של תשעה שופטים בעתירות שהוגשו בנושא גיוס תלמידי ישיבות ומימון המוסדות התורניים. הדיון שעוסק בעתירות שהוגשו עם פקיעת חוק הגיוס הקודם, צפוי להיערך במשך שעות ארוכות וההערכה כי ההחלטה תינתן בימים הקרובים.
בנוגע למימון תלמידי הישיבות, הדגיש נציג היועמ״שית כי ״הממשלה לא יכולה ביד אחת להימנע משליחת צווי גיוס וביד השנייה להמשיך לתקצב את תלמידי הישיבות״.
במהלך הדיון השופטים הקשו שוב ושוב על עורך הדין שייצג את הממשלה ועמדו על הבעייתיות הרבה שבעמדתו.
עדכונים שוטפים
17:15 – אחרי שבע וחצי שעות, תם הדיון בבג"ץ. נציג היועמ"שית סיכם כי "3,000 מתגייסים זה שלב ראשוני בלבד".
17:05 – במחאה על חוק הגיוס: כוחות משטרה ומג"ב, פועלים בדקות האחרונות להשבת הסדר בצומת הסינמה סיטי בירושלים, בעקבות הפרת סדר במקום.
16:45 – 4 מוחים נעצרו סמוך לבני ברק, לאחר שחסמו כביש במחאה על הכוונה לגייס בני ישיבות.
16:15 – יו״ר המחנה הממלכתי, השר בני גנץ: ״לא היינו צריכים להגיע לדיון היום בבג"ץ. הממשלה הייתה צריכה לגבש מתווה שירות לפני שנה, הרבה לפני שנפתחה המלחמה – אבל ראשיה היו עסוקים בהפיכה משטרית. צריך לומר אמת, המתווה שמוצג – לא יביא לגיוס, בטח לא במספרים שמערכת הביטחון ומדינת ישראל צריכות ולא יקדם ולו במקצת, הוגנות לאומית שלפיה כולם משרתים".
16:00 – מהומה פרצה בדיון לאחר שצבי כהן תושב מודיעין עילית, מפגין ידוע של הפלג הירושלמי שספג בעבר מכות נמרצות משוטרים בהפגנות נגד הגיוס, פרץ בזעקות "נמות ולא נתגייס". הוא הורחק מהדיון באמצעות מאבטחי בית המשפט.
15:30 – עורכת הדין דפנה הולץ לכנר בשם אימהות בחזית: בעולם החדש מאז ה-7 באוקטובר המילים האלה שוויון בנטל אינם עוד מטבע לשון, אני ניצבת כאן 22 שנים בעתירות האלה, כעת זה צורך דחוף וקיומי עבור כולנו. לאחר ה-7 באוקטובר צרכיה הביטחוניים של מדינת ישראל השתנו באחת מקצה לקצה.
14:40- עורך הדין טומס מנור מאחים לנשק קובל על המספר המתגייסים הנמוך אותו הציבה המדינה כיעד: ״אין דרישה של לגייס את כולם היום, זה לא רציני, אבל מצד שני 3000 זה גם לא בדיוק רציני״. עורך הדין אומר כי עד כה לא נשמע הסבר באיזו סמכות הממשלה קיבלה את ההחלטה לא לנקוט בצעדים מידיים לגיוס חרדים.
14:20- הדיון בבג״ץ התחדש, כעת טוען עורך הדין אליעד שרגא מהתנועה לאיכות השלטון. ״זה עניין של חיים ומוות״, אמר לשופטים. ״אל תיתנו לדחיינות הזאת שנמשכת 26 שנים להימשך״
14:10- הדיון בבג״ץ התחדש, כעת טוען עורך הדין אליעד שרגא מהתנועה לאיכות השלטון. ״זה עניין של חיים ומוות״, אמר לשופטים. ״אל תיתנו לדחיינות הזאת שנמשכת 26 שנים להימשך״.
13:33 -הפסקה כעת
13:10- השופט יצחק עמית הביע ביקורת על המפלגות החרדיות שלא טרחו להתייצב לדיון ולהציג את
עמדתם.
בהתבטאות משונה, בלשון המעטה, טען עורך הדין החרדי שכשם שגם מחבלי נוחב׳ה זוכים לקבל זכויות מכוח החוק, כך גם תלמידי הישיבות זכאים, ״למרות האווירה בחדר״.
אחרי עוד כמה השוואות הזויות, השופטת ברק ארז הבהירה שהדיון הוא לא ציבורי או פופוליסטי אלא משפטי גרידא.
13:00- עורך דין חרדי עלה להתלונן על הפסקת הקיצבאות. השופטים המבולבלים ניסו לברר את מי הוא מייצג, והוא השיב שמדובר בארגון ״מנהלי הישיבות״, העוסק בעניינים לוגיסטיים וכלכליים. לדבריו תחת הארגון יש 150,000 בחורים, ומאות ישיבות שמשלמות דמי חבר באופן קבוע.
12:40- סולברג: ״אנחנו נמצאים במלחמה והצורך זועק – לזה אנחנו מבקשים התייחסות״. עו״ד הורביץ: לא ניתן להתעלם מכל שיש השלכות רחבות להחלטות שיפוטיות משמעותיות. השופטת ברק ארז: יש חוק, וצריך לקיים אותו.
עורך הדין טוען שבהינתן המצב שצהל לא ערוך לשירות חרדים מבחינה הלכתית, שירת נשים וכדומה, הרי שזו פגיעה בחופש הדת, ואם כן, ״בית המשפט רוצה להעמיד אותם בבחירה בין החוק ובין הרב שלהם״.
השופט מינץ: ״כלומר אם הרב יגיד לא לשלם מיסים נצטרך לפטור אותם, כי זה יפגע בחופש הדת שלהם?״.
השופט שטיין מבהיר: ״גם אם החוק לא טוב התפקיד שלנו לאכוף אותו״.
12:27- הדיון התחדש
עו״ד שמואל הורביץ, נציג איחוד בני הישיבות בארץ ישראל, טוען שאין טעם לכפות גיוס על בני ישיבות כאשר ברור שהדבר לא יעבור בקלות. לדבריו בית המשפט בעצמו קבע שיש להתחשב בשיקולים אלו ואין לנקוט במדיניות של ״ייקוב הדין את ההר״.
השופטים יושבים משועשעים, מחליפים חיוכים
12:10- השופט עמית: אני מזכיר שבדיון קודם הצעתי לצרף את המפלגות החרדיות והם העדיפו לא להתייצב היום הממשלה מייצגת את עצמה ואני מניח שזה כולל אותם
הפסקה של שבע דקות
![אחרי 7.5 שעות: תם הדיון בעתירות נגד חוק הגיוס](https://hm-news.co.il/wp-content/uploads/2024/06/photo_2024-06-02_12-14-01-1024x800.jpg)
11:49- נציג היועמ״שית הבהיר כי אכן יש זיקה בין חקיקה בנושא הגיוס לבין מתן התמיכה. כך, בהיעדר בסיס נורמטיבי לאי גיוס תלמידי הישיבות, לא תקום עוד סמכות לתקצב ישיבות בגין תלמידים שאינם אוחזים בצווי גיוס שטרם פקעו.
עו״ד מיליקובסקי ציין כי מקור הסמכות להעניק תמיכות הוא ״סמכותה השיורית״ של הממשלה (כלומר – סמכות שאין לאף גוף אחר ולכן אוטומטית הממשלה מקבלת את הסמכות). במסגרת זאת, לא ניתן להפעיל סמכות שתסתור את חוקיות המנהל ואת עקרון השוויון.
הוא הדגיש כי ״הממשלה לא יכולה ביד אחת להימנע משליחת צווי גיוס וביד השנייה להמשיך לתקצב את תלמידי הישיבות״.
11:45- נציג היועמ״שית מדגיש כי ״מה-1 באפריל לא ניתן למנוע גיוס גורף של חרדים וצריך לקבל החלטות בעניינם״. הוא מבהיר כי לעמדת היועמ״שית, להתחשב ולהימנע מגיוס על בסיס הצעת חוק שלא באה לעולם, ובכל מקרה יש בה בעייה משפטית של דין רציפות, ויש את צרכי הצבא אחרי 7 באוקטובר – זה לא משהו שהפוקד יכול לשקול. תהליך החקיקה לא רלוונטי.
סיכם את דבריו: משעה הצבא צריך לשאוף לגייס את מקסימום שאפשר לגייס, המספר 3000 זה המספר המינימלי, ויש עבודת מטה שנעשית כעת. לעמדת היועמ״שית המספר הזה לא משקף את ערך השוויון, ועל מערכת הביטחון לחתור להגדיל אותו ככל שניתן. ״גיוס החרדים זה צו השעה״, הדגיש.
11:40- ווינט: בצבא נערכים לכל האפשרויות, כולל גיוס מיידי של בני ישיבות. באכ"א לא יפעלו ללא הנחייה ישירה מגלנט – שבינתיים דוחף לצירוף חרדים לצה"ל בהסכמה. למרות התנגדות רבנים בכירים, שר הביטחון מזהה "שעת רצון"
11:33- נציג היועמ״שית: סלע המחלוקת בינינו לבין הממשלה הוא פער מסוים שאי אפשר להתעלם ממנו: הניסיון להעביר את שיקול הדעת המהותי לפוקד, הוא לשיטתנו מנוגד לדין ולפסיקה. התזה ששיקול הדעת מה עושים עם 33 אלף איש שדחיית גיוסם פקעה, יכול להתקבל על ידי קצינים אפילו בדרגה נמוכה – זו תזה שלא מחזיקה מים.
11:30- טאובמן בשם הממשלה: הערה אישית ברשות כבודכם, היועמ״שית אישרה לממשלה להיות מיוצגת ע״י עו״ד פרטי. זכות גדולה לייצג אדם באשר הוא אדם קל וחומר את ממשלת ישראל. משפורסם דבר הייצוג זכיתי להודעות מטרידות דומות באותם ניסוחים, לא מסרבים לייצג ממשלה. כך לא חונכנו, לא יעלה על הדעת לנסות להטריד ולאיים על עו״ד לייצג אדם. טענו כנגדנו שאנחנו משתמטים הבן שלי שירת בעזה כמעט שלושה חודשים, לא ישנו בלילה. מתמחה במשרד שלנו נפצע קשה בעזה, כשקיבלתי את הייצוג, נגזר עלינו לחיות ביחד.
11:24- מ״מ נשיא העליון פוגלמן: אם בית המשפט מגיע למסקנה שלממשלה אין בסיס חוקי לתמיכות – הוא יגיד את דברו. אם ביהמ״ש ישתכנע שזה בלתי חוקי – זה בלתי חוקי. באנו לקבל החלטה.
11:22- השופטת יעל וילנר מסכמת מבחינתה: בחורי הישיבות צריכים להביע נכונות לצאת לצבא, למלחמה. אם הצבא יקרא להם או לא יקרא להם זה עוד עניין, אבל הם צריכים להביע הסכמה לגיוס. בלי זה, אין אפשרות להעביר להם את התמיכות.
11:20- השופטת וילנר: "אם יהיו 63,000 שיתייצבו וצה"ל ירצה לגייס אותם ניתן יהיה לתת להם תמיכות".
אחד השופטים: "זה רק כרוך בסיכון שיגייסו אותם".
11:10- השופט עופר גרוסקופף: יש תנאי למתן התמיכות לתלמידי הישיבות והתנאי הוא שלא משתמטים מגיוס שלא כדין.
11:00 -עורך הדין עורר סערה באולם: ״אנחנו מדברים פה על דיני נפשות של האברכים״. עו״ד אליעד שרגא התפרץ: מדובר בדיני ממונות. השופטת ברק ארז: זה דיני נפשות לא רק של אברכים אלא גם של אזרחים אחרים במדינה.
10:55- רגע נדיר בבג"צ: בכל תהליך הדיון עולה כי שופטים שמרנים ושופטים ליברליים מאוחדים נגד בני הישיבות.
10:50- כעת עברו לחלק השני בעתירות: מימון תלמידי הישיבות. הממשלה טוענת שכל עוד לא הוצאו צווי גיוס בפועל, אין מניעה להעביר לבחורי הישיבות תקציבים. השופט פוגלמן מעיר: זאת רק כאשר יש בסיס חוקי. השופטת ברק ארז לעורך הדין: לטענתך אין הבדל במתן התמיכות עם חוק או בלי חוק? עורך הדין – כן. מדובר בתקצוב לימודים תורניים, וללא קשר לסוגיית הגיוס.
לטענת עורך הדין, המדינה מעוניינת לתמוך במוסדות תורניים במליארד. זו זכותה המלאה. התקציב הוא תקציב למוסדות חינוך תורניים, אפשר לא לאהוב את זה אבל זו סמכות קיימת. השאלה היא איך מחלקים את הכסף? וכאן נכנסים מבחני התמיכות. למשל תלמיד חול שלא קיבל צו גיוס – המוסד התורני זכאי לקבל תמיכה בגינו למרות שלא דרך בבקו״ם. כי המטרה היא הגברת החינוך התורני, ואין לשלול את התמיכה מבחור שלא נקרא בפועל לגיוס.
פוגלמן- אדוני יוצא מנקודת הנחה שזה מנותק מסוגיית הגיוס. אך יש קשר בין הדברים. השופטים מצטרפים לדברים. ״נותנים כסף למי שמקיימים את החוק, לא למי שפועל בניגוד לו״, מדגיש השופט שטיין.
10:44- נציג הממשלה: "יש הזדמנות לציבור החרדי להמשיך ולשאת בנטל". השופטת – "להמשיך בנטל? להמשיך?"
10:36- מ״מ נשיא ביהמ״ש העליון פוגלמן: כל הזמן מסתובבים סביב אותה נקודה (שהממשלה מבקשת להסתמך על חוק הגיוס העתידי) – נשקול אותה. לא מתקבל על הדעת שנקבל את החלטתנו על בסיס החוק העתידי.
10:33- השופטים בבג"ץ חוק הגיוס מקשים על נציג הממשלה ושואלים אותו שוב ושוב ושוב האם הממשלה מסכימה לגייס 3,000 בחורי ישיבות. הוא מצידו חוזר על תשובתו – "לא". במהלך הדיון צחוק פרץ באולם.
10:30 – שעה לתחילת הדיון הדרמטי, עורך הדין של הממשלה מתקשה להשיב לשאלות השופטים. השופטים דוחים בתוקף את העמדה לפיה צה״ל יפטור בחורי ישיבה על בסיס חוק הגיוס העתידי. בעיקר מתרעמים על מריחת הזמן ועל חזרתן של הטענות.
10:20- השופטים מסכימים עם הרעיון שצהל יכול לשקול שיקולים פרטניים לגבי מתגייס כזה או אחר, אך מביעים קושי עם העמדה לפיה הוא יכול לשקול שיקול כללי לגבי קבוצה. לדבריהם נקבע בבג״ץ כבר בשנת 1998 שאין אפשרות כזאת.
10:10- השופט עמית לנציג הממשלה: כל התזה שלכם, כל הכתיבה, וכל משחקי המילים נועדו על מנת לעקוף את הלכת רובינשטיין (שקובעת שאין דרך לפטור אלפי בחורי ישיבות בלי חוק). עורך הדין משיב: אף אחד אינו מבקש לעקוף דבר.
השופט עמית: יש פה עתירה שמבקשת להצהיר מה המצב החוקי הקיים. החוק פקע ב 2023 ואידך זיל גמור (מביע את דעתו שאין דרך לפטור בחורי ישיבות מגיוס)
10:00 – עורך הדין של הממשלה מבקש לתת את שיקול הדעת לצה״ל האם לגייס או לא, ואומר שעל הפוקד להתחשב בשלל נתונים כמו בהסדר החקיקה העתידי שעל הפרק. השופטים מנסים להבין: בהינתן המצב שכרגע צה״ל אומר שיש מוכנות לגייס 3000 חרדים כבר השנה, האם גם הממשלה מסכימה לזה (כי הרי היא תומכת בשיקול דעתו של הפוקד)? עורך הדין: לא. השופטים: אז בהינתן שהפוקד אומר שיש לו יכולת לגייס 3000 – האם הממשלה מסכימה?. עורך הדין מסתבך בדבריו שוב ושוב.
09:45 – עורך הדין דורון טאובמן המייצג את הממשלה: הממשלה רואה חשיבות ראשונה במעלה לגיוס תלמידי ישיבות ושילובם בצבא, אך ערה גם לקשיים הנוגעים לשילובם בצבא בשל אורח חייהם. עורך הדין מבקש להתחשב
השתתף בהכנת הכתבה: משה נוי
רשעים ארורים
התביישו לכם תלמידי חכמים שלומדים ותורתם אמונתם איך ילכו לצבא התפילות שלהם ולימוד התורה הוא זה ששומר על עם ישראל לא הגיוס לצהל עיזבו אותם לנפשם בית משפט עלוב חסר רגש לכו תגייסו תערבים נראה אתכם למה אותם אתם לא מגייסים נותנים לערבים זכויות בביטוח לאומי וזכויות סוציאליות והם שמים עליכם פס אותם תגייסו והעיקר מחפשים תחרדים התביישו לכם!!!
חרדי אפילו שהוא לא לומד לא אמור להתגיס
אני רוצה להתגייס ולהיות פסיכיאטר ולחלק כדורים הרגעה למי שמשתולל ובפרט לחברי כנסת אנטי דתיים ולהיועמש"ת
הזייה שיועץ משפטי "ל"ממשלה הוא בכלל נגד הממשלה. התפקיד הוא לעזור או ללכת נגד.
אם כבר הפגנות
אז ללכת לבקומים בכל הארץ ופשוט לסגור אותם לחלוטין
למלאות אותם שלא יוכלו להזיז אצבע
לא לתת לאף אחד להתגייס ,ואז תראו איך הם יורדים על הבירכיים