ממשלת ישראל אישרה היום (א') את הצעת השרה להגנת הסביבה, עידית סילמן ושר החוץ, ישראל כ״ץ, להשתתפות ישראל בוועידת האקלים COP29 שתתקיים השנה בנובמבר בבאקו, בירת אזרבייג'ן.
ההחלטה כוללת את המשך קידום חוק האקלים על ידי המשרד להגנת הסביבה בוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת והקמת והפעלת ביתן ישראלי במהלך וועידת COP29. לשם כך נקבע כי תוקם וועדת היגוי בראשותם של מנכ"לי משרד החוץ והמשרד להגנת הסביבה, כאשר סך תקציב ההיערכות לוועידה שאושר עד כה יעמוד על כ-6.1 מיליון שקל, אשר יגיע מ-10 משרדי ממשלה המעידים על חשיבות קידום נושא האקלים במדינת ישראל גם בעת הזו.
המשרדים כוללים את המשרד להגנת הסביבה; משרד החוץ; משרד ראש הממשלה; משרד האנרגיה והתשתיות; המשרד לשיתוף פעולה אזורי; משרד החקלאות וביטחון המזון; משרד הביטחון; משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה; משרד התחבורה ומשרד הכלכלה והתעשייה.
השתתפות ישראל בוועידה שתתקיים השנה באזרבייג'ן תסייע בהידוק הקשרים בין המדינות. כמו כן, ההשתתפות תסייע במיצוב ישראל כמדינת חדשנות עולמית, תתרום להידוק שיתופי הפעולה הבין-לאומיים של ישראל בתחום האקלים ותחזק את מעמדה של ישראל בקהילה הבין-לאומית כמדינה הפועלת לקידום פתרונות מעשיים, ישימים ובקנה מידה עולמי למשבר האקלים.
המשלחת הישראלית תציג את היכולות הישראליות בתחום החדשנות האקלימית ותציג את ההזדמנויות הכלכליות בהשקעה בטכנולוגיה ישראלית. כמו כן, יתקיימו פגישות צד במטרה לייצר שיתופי פעולה עם שותפים ממשלתיים ולא ממשלתיים בינלאומיים.
ועידת האקלים בבאקו שבאזרבייג'ן – COP 29:
197 מדינות חברות ישתתפו בוועידת האקלים של האו"ם המתכנסת זו השנה ה-29, מטרת המפגש היא לקדם החלטות להתמודדות עם משבר האקלים. בוועידה שהתקיימה בשנה שעברה בדובאי התקבלו החלטות בנושאי קידום אנרגיה מתחדשת והתייעלות אנרגטית.
השנה הנושאים שיעמדו במרכז הדיונים הם גיוס של מימון אקלים הדרוש למעבר לכלכלה דלת פחמן וכן הגשת הסבב החמש שנתי הבא של מחויבויות מדינה להפחתת לפליטות (Nationally Determined Contributions) ישראל תגיש ככל המדינות, את דו"ח הBiennial Transparency Report העוסק ביישום מדיניות האקלים הממשלתית.
בשלוש השנים האחרונות הגבירה ישראל את נוכחותה בוועידת האקלים והקימה ביתן ישראלי להצגת פעילות האקלים הישראלית, במטרה להדק שיתופי פעולה בין-לאומיים ולתת במה לחברות ישראליות המציעות פתרונות אקלים במגוון תחומים כגון מדבור, מחסור במים, בטחון מזון, חקלאות מקיימת ועוד. בנוסף, שותפים בוועידה ומציגים את פעילותם נציגי החברה האזרחית, אקדמיה, מכוני מחקר ושלטון מקומי בישראל.